Високосни години
Земята има два основни компонента на движение. Първо, тя се върти около своята ротационна ос, около която пълното завъртане отнема един ден. Второ, обикаля около Слънцето, което отнема една година за завършване на пълната орбитална обиколка.
Обикновено има 365 дни в една календарна година, но се оказва, че истинската година (т.е. пълната орбита на Земята около Слънцето; наричана още тропическа година) е малко по-дълга от 365 дни. С други думи, за времето, необходимо на Земята да направи една пълна орбитална обиколка, тя извършва 365.24219 завъртвания около оста си. Не се изненадвайте твърде много от това. Няма причина да очакваме двете движения на Земята да бъдат синхронизирани по някакъв начин. Поради това, създаването на календар за отбелязване на времето става малко по-сложно...
Какво ще се случи, ако просто игнорираме допълнителната ротация от 0,24219 в края на годината и просто дефинираме календарната година винаги да е дълга 365,0 дни? Календарът е основно диаграма на движението на Земята около Слънцето. Ако пренебрегнем допълнителното време в края на всяка година, тогава с всяка изминала година календарната дата изостава малко повече от истинската позиция на Земята около Слънцето. Само след няколко десетилетия датите на слънцестоенето и равноденствието ще са се изместили забележимо.
Всъщност по-рано, всички години са били определени да имат 365,0 дни и в резултат на това календарът се е изместил от истинските сезони. През 46 г. пр. н. е. Юлий Цезар установява Юлианския календар, който въвежда първите в света високосни години: Той постановява, че всяка 4-та година ще бъде 366 дни, така че една година да е дълга средно 365, 25 дни. Това принципно решава частично проблема с изместването на календара.
Тропическата година обаче не е с продължителност 365,25 дни, а 365.24219 дни. Все още имаме проблема с изместването на календара, просто отнема много векове, за да стане забележимо. И така, през 1582 г. папа Григорий XIII учредява Григорианския календар, който до голяма степен е същият като Юлианския. Добавя се още едно правило за високосни години: годините, които завършват с цифрите 00 са високосни години само ако се делят на 400. Така че годините 1700, 1800 и 1900 не са били високосни (въпреки че биха били според Юлианския календар), докато 2000 г. беше високосна година. Тази промяна прави средната продължителност на годината 365,2425 дни. И така, все още има малко отклонение в календара, но то се равнява на грешка от само 3 дни за 10 000 години. Григорианският календар все още се използва като стандартен календар в по-голямата част от света.
Забавни любопитни факти: По времето, когато папа Григорий въвежда Григорианския календар, Юлианският календар е бил следван вече над 1500 години и поради това календарната дата се е била изместила с повече от седмица. Папа Григорий синхронизира календара, като просто премахва 10 дни. През 1582 г. денят след 4-ти октомври станал 15 октомври!